04. Veebr 2021
![pilt: tabletid ja kraadiklaas](/sites/default/files/2021-02/gripp_tabletid_kraadiklaas.jpg)
4. nädalal ei lisandunud Eestisse ühtegi uut gripijuhtumit. Kokku on sellel hooajal Eestis laboratoorselt kinnitatud kolm gripijuhtu - üks A- ja kaks B-gripiviirust. Gripi tõttu on hospitaliseeritud kaks inimest.
Ajavahemikul 25. kuni 31. jaanuarini pöördus ägedate respiratoorsete viirusnakkuste tõttu arstide poole 3110 inimest, millest ligi 25% moodustavad lapsed. Kõige enam registreeritud pöördumisi oli Tallinnas, Narvas, Tartumaal ja Läänemaal.
Olukord Euroopas
Nii Euroopa gripiseire võrgustiku kui WHO andmetel püsib Euroopa Liidus ja mujal maailmas grippi haigestumise intensiivsus jätkuvalt madalal tasemel. Erinevad hügieeni- ja füüsilise distantseerimise meetmed SARS-CoV-2 viiruse leviku vähendamiseks mõjutavad gripiviiruse levikut.
Gripi tekitajaks on ortomüksoviiruste (Orthomyxoviridae) sugukonda kuuluvad viirused. Grippi põhjustavad A-, B- ja C-gripiviirused. Pandeemilise potentsiaaliga on ennekõike A-gripi viirused. Haiguse tundemärkideks on kiirelt tõusev kõrge palavik, peavalu, kuiv köha ja/või nohu, väsimus ja nõrkus, lihase- ja liigesevalu. Gripiga võivad kaasneda rasked probleemid nagu kopsupõletik ja krooniliste pulmonaalsete ning kardiovaskulaarsete haiguste ägenemine.
Gripp on äge viiruslik haigus. Gripp levib puhangute, epideemia ja pandeemiana. Kõige enam haigestuvad grippi lapsed, kuid hospitaliseerimised ja surmajuhud tekivad peamiselt eakate, krooniliste haigustega inimeste hulgas.
Statistikat gripi kohta leiab Terviseameti kodulehelt.