22. Okt 2020
![Pildil: tee meega](/sites/default/files/2020-10/sniff-1768463_1920.jpg)
Perioodil 12.- 18. oktoober pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 2697 inimest, kellest alla poole moodustavad lapsed.
Eestis ei ole käesoleval hooajal ühtegi gripiviirust laboratoorselt kinnitatud. Jätkuvalt on domineerivaks viiruseks rinoviirus. Maakondade lõikes väga suuri erisusi ei ole, kuid kõige enam on ülemiste hingamisteede viirusnakkuseid registreeritud Tallinnas, Tartus ja Ida-Virumaal. Hiiumaal ei ole terviseameti andmetel registreeritud möödunud nädalal veel ühtegi respiratoorsete viirusnakkuste juhtu.
Haigestumine Euroopa regioonis
Euroopa gripiseirevõrgustiku andmetel oli grippi haigestumise intensiivsus madal Euroopa regiooni kõikides riikides. Püsivat gripiviiruse levikut ei ole veel täheldatud üheski riigis.
Terviseamet soovitab viirusnakkuste põdejatel jääda koju ja ennast terveks ravida, kuna haigestunu võib teisi nakatada kuni seitse päeva. Haigena tööl/koolis/lasteaias käimine kurnab ka organismi. Köhides ja aevastades tuleks nina ja suu salvrätiga katta ning vältida silmade puudutamist. Pea meeles pesta tihti käsi. Ela tervislikult - maga piisavalt, ole füüsiliselt aktiivne, väldi stressi, joo piisavalt vedelikke ja söö täisväärtuslikku toitu.
Rinoviirustele on iseloomulikud aevastamine, nohu, vahel esineb ka valulik kurk. Lastel võivad lisanduda köha ja palavik. Rinoviirused on umbes 30-40% täiskasvanutel esinevate nn külmetushaiguste põhjuseks.
Gripp on äge viiruslik haigus. Gripp levib puhangute, epideemia ja pandeemiana. Kõige enam haigestuvad grippi lapsed, kuid hospitaliseerimised ja surmajuhud tekivad peamiselt eakate, krooniliste haigustega inimeste hulgas.